БАЛКАНФИЛА XIX одржава се у згради Дома Воjске Србије, здању у центру града, подигнутом на плацу који је Општина Београда даровала бившим ратницима ослободилачких ратова 1912 – 1918. Здање је подигнуто у духу модерне архитектуре са елементима експресионизма четрдесетих година двадесетог века, а према пројекту професора и архитеката Јована Јовановића и Живка Пиперског. Првобитно названа „Ратнички дом” ова зграда, чија је градња почела 1929. године, а завршена 1931, саграђена је личним прилозима Удружења резервних официра и ратника Краљевине Србије између два светска рата.
Зграда је изграђена са основом у облику ћириличног слова П, на којем се посебно истиче донжон кула са сатом на углу улица Француске и Браће Југовић. Свој данашњи изглед, квадратну основу, зграда добија 1939. када је дограђена према Симиној улици, затварањем платоа.
![](https://balkanfila.posta.rs/wp-content/uploads/2023/08/ratnickidom-1024x678.jpg)
За време Другог светског рата Ратнички дом постаје седиште команде Гестапоа за јужни Балкан, а након ослобођења Београда, на прву годишњицу Дана победе над фашизмом, 9. маја 1946. године званично постаје Дом Југословенске армије, касније Дом ЈНА.
Први командант и начелник Дома био је знаменити професор, ратни пуковник, академски сликар и графичар Бранко Шотра.
Одлуком Скупштине града Београда зграда је 1984. године проглашена за културно добро. Године 2010. Дом Војске Србије постао је седиште Медија центара „Одбрана” и Уметничког ансамбла Војске Србије „Станислав Бинички”.
![](https://balkanfila.posta.rs/wp-content/uploads/2023/08/DJI_0464-1024x576.jpg)
У самом објекту налази се и Галерија Дома Војске Србије која баштини вредну уметничку колекцију са преко 1.500 дела најзначајнијих уметника са простора Југославије. У збирци се налази неколико значајних остварења насталих у првој половини 20. века, као што су дела Влаха Буковца, Љубе Ивановића, Саве Шумановића, затим Мила Милуновића, Љубе Бабића, Косте Хакмана, Јована Бијелића.
Ипак, највећи део збирке чине дела српских и југословенских уметника насталих у другој половини 20. века, почевши од Петра Лубарде, Зоре Петровић, Милана Коњовића, Крсте Хегедушића, Марка Челебоновића, Николе Мартиноског, Миће Поповића, Љубице Цуце Сокић, Сретена Стојановића и других великана југословенског ликовног стваралаштва.
Ове године Галерија обележава важан јубилеј – 70 година постојања.
Дом Војске, Француска 2, Београд